Nekada davno, u jednoj dalekoj zemlji...
Ne, nije tako bilo. Šalim se.
To nije tvoja priča... ovo je moja priča.
Priča kakvu nisi nikada video pre.
Ali hoćeš dobru priču?
Onda ti moram reći nešto
O mojim Ijudima, i mojoj zemlji.
Onda ćeš razumeti ovu priču, i zapamtiti je.
Ova zemlja počinje od početka.
Yurlungur je prolazio ovuda.
i Yurlungur je onda napravio svu ovi zemlju.
On je stvorio ovu vodu.
I napravio je ovu močvaru.
Koja se proteže u daljinu i daje nam život.
Ja dolazim sa izvorišta zemlje koju je Yurlungur
stvorio.
Ja sam kao ribica u toj barici.
Onda je moj otac prolazio pored moje barice.
I zatražio sam mu moju majku. Ja sam želeo da se rodim.
Moj otac je odabrao jednu od svojih žena.
To je tvoja majka, on mi reče.
Čekao sam prvi trenutak..
.. i ja sam se našao, u njenoj vagini.
Onda je moj otac usnio san.
Taj san mu je rekao da ona ima maleckog u sebi.
Taj malecki sam bio ja.
Kada umrem ja cu se vratiti na moj izvor.
Čekacu tamo, kao ribica.
Čekacu da se ponovo rodim.
Ali to je istina. Tako će uvek biti sa mojim narodom.
Sad treba da nađemo gde priča počinje, priča koju
ću vam ispričati.
Trebamo se vratiti u prošlost.
Vratiti se u vreme mojih predaka.
DESET KANUA
Tiše. Slušajte sada.
Mogu da ih čujem kako dolaze,
Moji preci.
Ovaj mudri čovek je Minygululu
A tu je i njegov mlađi brat Dayindi
a tu su i ostali.
Previše imena za pamćenje.
Stanite svi!
To je Djigir.
Djigir mnogo priča. ali možda je čuo nešto.
Odbijam da hodam na kraju kolone.
Neko napred neprestano prdi.
Nisam ja! Nisam ja.! Opet si ti! Nisam ja! Nisam ja!
Ti si uvek tako tih! Tih ali smrtonosan! Ti
si uvek tako tih!
Priznaj! U redu... ja sam. Truo si iznutra!
Truo sam iznutra. Ti si truo spolja! Moraš
da ideš do kraja.
Hajde krenimo.
Preci prave kanue iz kojih će da love.
Skidaju koru sa drveća,
Kako si prošao sa njom?
Jeste li uradili ono? Ona ga nije htela!
Mora da si slep! Ona ga nije htela!
Daj da ti pokažem. Mogu da zamislim. Daj da ti pokažem.
Naravno. Ko je bio taj čovek?
On nije bitan...
...neka vrsta čarobnjaka.
Čuo sam...
...da ti možeš moju ženu?
Mlađu?
Srolaj ovo... ...pažIjivo.
On je sad saznao istinu. O pogrešnim osećanjima
mlađeg brata.
Ispričaću ti priču. Od pre mnogo godina
I želim da me saslušaš. Veoma pažIjivo.
Ljudi će odneti debla u močvaru.
Medololo će ispričati Daleindi priču.
Da ga uputi na pravi put.
Pričao mu je priču uz put.
A to je moja priča za vas sada.
To je odlična priča ali je bolje da je saslušate.
Da ne bi završili kao Daleindi. Priča mora da se
ispriča na pravilan način.
I ovo je ta priča.
To je bilo pre mnogo, mnogo godina,
Daleindi je još uvek mala riba.
U njegovoj vodi... svi njegovi preci.
Medelolo, Kider, čak i stari čarobnjak.
Svi su bili male ribe u vodi.
Svi njihovi očevi i očevi pre toga.
Su i dalje male ribe u toj vodi.
Sva ova zemlja pre nego što su rođeni.
Tako je bilo pre vog vremena.
U kome smo sada.
Veme koje vidimo sada, tek treba da počne.
Tad se desila velika poplava koja je pokrila
celu zemlju.
Pogledaj tu ravnicu.
Jedva možeš da vidiš koliko je velika.
Kada se velika voda povukla ostavila je
za sobom drveće.
I ptice.
I biljke.
I Ijude.
Tek posle mnogo godina,
su preci počeli da prave ceremoniju svom početku.
Koja je postala zakon koji ćemo svi naučiti.
Na Ijudima je bilo da nauče da žive po tom zakonu.
I posle njih mnogo, mnogo godina kasnije.
I u tom antičkom vremenu,
su živeli antički preci.
Ti antički preci su se zvali Vitemili.
Vitemili su bili ratnici.
Ponosni.
Imali su žene i decu kao što i mi sada imamo.
I oni su pratili zakon.
Koji je isti zakon koji je i sada.
Priča o Ijudima je veoma čudna.
Nekad je potrebno mnogo vremna da se ispriča.
Danima.
Mingululu priča Daleiniju priču dok nose debla.
Dobro drvo za kanue raste daleko od močvare.
U vodi napokon.
Lepo je dobro je mojim nogama. Priča mora
da zastane za kratko.
Ima jjoš posla za obaviti pre nego muškarci odmore.
Moraju da ostave debla u vodi da se natope.
Kada se natope, stavljaju ih u vatru.
Da budu vrela i natopljena.
Priča sad može da se nastavi.
U redu sada... Taj predak se vratio
i imao je tri žene.
Kao što i ti imaš. Da.
Prva žena koju je Vitimili imao zvala se Vanalutju.
Ona mu je bila žena i bila je važna.
Ona je bila dobra žena.
Ok, donesi ovamo.
Taba je skoro gotova.
Moraju da je ohlade.
I ako je to možda lako njima,
Taindi uči gledajući. To je način na koji oni to rade.
Sa našim Ijudima.
Bolje da se ova priča nastavi.
Druga žena se zvala Nahalimo.
Nahalimo je bila Ijubomorna.
Ali je imala oči koje su nekad odlazile
ka drugom muškarcu.
Šta je sa njegovom drugom ženom... ...sa onom mlađom?
Zašto pitaš?
Jesi li zainteresovan za nju?
A žena broj tri je bila mlada.
Ona se zvala Monandja.
Ona je bila prelepa.
Bila je tiha kao uspavana beba.
Vitimili je takođe imao i mlađeg brata.
Kao što je i Daleindi mlađi brat Deleloluu
Vitimilin brat se zvao Japril.
Japril još nije imao žene. I nijednu obećanu.
On je mislio da treba da ima jednu.
I žena koju je mislio da treba da ima,
Je Monandja.
Po njemu nije bilo pravedno da njegov
brat ima tri žene,
a on sam nema nijednu.
Kao u stara vremena,
Stariji muškarci imaju sve žene.
I ti...
...ćeš imati ženu. Kad budeš stariji.
Kad budem stariji, moj kurčić će omlitaviti.
Vi se meni smejete
zato što mislite... da je moj kurčić omlitavio!
Mladići žive u pojedinačnim kampovima.
Daleko od glavnog kampa.
Žive tamo da nauče zakon i zasluže svoje žene.
Vijeptu je živeo u samačkom kampu.
Čak i tako je bila duga šetnja do glavnog kampa.
Ali Japrilove oči su mogle da vide samo Monandja.
Nije mu smetalo da pešači da bi bio sa njom.
Nekad su noge same nosile njegovo slabo telo.
Otišao je da vidi svoju devojku.
Mislio je na to kako stvarno da vidi Monandja.
Možda je samo pešačio do kampa i smišIjao drugi razlog.
Ima li šta da se jede?
Ali je možda Nahalinino oko bilo suviše oštro.
Tog dana pored kampa je bio dan za šišanje.
Jesi siguran? Sve... Jesi li siguran?
...Želim da izgledam kao mladi ratnik, da bi se
devojke razbežale.
Kako ste momci? Nadao se da će moći da vidi Monandje.
Da li želiš šišanje?
Ne baš sad.
Možda liči na moju majku!
Onaj koji je prihvatio posao je Perinperin.
Koji je živeo u istom kampu kao Vitemili.
Perinperin je imao dve žene i stomak velik kao planinu.
Uvek je jeo previše.
Ali najviše je voleo med.
Tražio ga je. Molio za njega.
Nekad čak i krao.
Budi siguran da spališ svu dlaku.
To može biti loše po mene, ako čarobnjak nadje ijednu.
Da, umalo da zaboravim čarobnjaka.
Čarobnjak je bio star i veoma moćan.
Imao je dobru magiju i lošu magiju.
Živeo je sam da bi sačuvao svoju magiju kao tajnu.
Sad šta me je zadržalo?
Jer u danu o kome pričamo se nešto desilo. Zar
ne izgledaš lepo.
Meko i sveže. Meko. Sve je meko i sveže.
Izgledam odlično.
To je bio stranac.
Možda je taj stranac imao pravo da poseti tu zemlju.
Možda je imao iza sebe druge ratnike.
Ja ne znam tačno. Priča je suviše stara.
Ali taj stranac nije davao signale i nastavio
je da dolazi.
Morao je da ima miris nekog veoma opasnog.
Vidi kako je njegov kurčić pokriven? Možda je neki mali.
Nikad ne veruj muškarcu sa malim.
Stranac je govorio jezikom koji Vitemili nije
razumeo veoma dobro.
On kaže...
...da dolazi iz kamene zemlje da trguje sa stvarima,
stvarima od čarobnjaka!
Kad su saznali da je stranac polumagičan.
Poverenje među Ijudima je potreseno.
Nisu verovali strancu sa pokrivenim kurčićem.
Nije nosio ništa da trguje.
Sad možete da vidite da su kanui skoro gotovi.
Svi sem Sleptetuov
Sad može da sazna šta je bilo sa njegovim precima.
Neki su hteli da ubiju stranca.
Ali Vitemili nije hteo da započne rat.
Strancu je data hrana da bi se ukazalo poštovanje.
Uskoro je otišao ali loš osećaj je... ostao za njim.
Daleko odatle čarobnjak je slušao u svojim mislima.
Čuo je da Ijudi pričaju o strancu.
Čarobnjak je krenuo kroz žbunje do Ijudi.
Naterao ih je da ga slušaju.
Upozorio ih je na magiju. Nadam se da neće
naći tvoje govno.
Nije pametno da ostaviš da govno samo leži tu.
Čarobnak može da uradi svašta sa njim.
Kada ga protrlja, ono čini da je čarobnjak nevidljiv.
Uskoro ćeš osećati kao da se gušiš na smrt.
Da li osećaš bol u grlu? Ne. A ti?
Budite pažIjivi... ...taj stranac...
...nije spalio tvoje govno.
Šta će se desiti ako skuva moje govno?
Šta god da uradi svi ćemo dobiti bolesne stomake,
popucati, i na kraju umreti.
Bolesni i umirući. Strašni stomačni bolovi.
To nije dobro.
Moramo da se pripazimo.
Gore od umiranja...
...jeste da stranac pokuša da ukrade tvoju dušu.
I najgore od svega,
da tvoja duša može biti ukradena,
a da ti to ne znaš.
On verovatno luta okolo! Čekajuću na dušu.
Bolje da pripazimo jedni na druge.
Ili može da bude kasno. Jedna naša duša je
već možda ukradena.
Onda je čarobnjak pripremio sebe.
Tražio je svuda oko kampa.
Tražio je svuda, za bilo kakvu magiju koju je stranac
mogao da ostavi za sobom.
Posle dugogo vremena... on je završio. Sve je dobro...
...kamp je siguran. Siguran.
Muškarci su srećni otišli u močvaru.
Za Dalpalelu je prvi put da vozi kanu. Hajde!
Da uhvatimo ćurke!
Slušajući čoveka oponašući ćurku,
Daende je uplašio sve ćurke.
U početku se ništa loše nije desilo za Vitemili
i njegov narod.
Pošto je stranac otišao.
Život za antičke pretke je prolazio kao što
je i uvek radio.
Kao što je bilo od početka.
Njegove žene su radle ono što su žene uvek radile.
Za koga to spremaš? Za tebe.
Nemoj da lažeš da to praviš za sebe.
Šta fali tome?
Ja mrzim te stvari.
Pa šta?
Tvoj jezik je veoma okrutan, znaš.
Da...
Kako je moj dragi muž? Odlično.
Perinperin se ponašao kao da je sam. Jadnice,
skuplja drva.
Draga ženo, Idi mi po med.
Gubi se lenjivče! Uzmi sam svoje!
Ko će da ide da uzme med za mene?
Možeš li ti, draga ženo, nabaviti malo meda za mene?
Dosta mi je tvog rasta! Ti debela žabo!
Idi i nabavi sam sebi! Dosta mi je da sve
sama radim ovde!
Vitemili je lovio.
Zakasniću!
Gde ste svi?
Gde ste svi nestali?
Kako ćete hraniti svoju decu?
I žene su krenule da nabave hranu. Idemo!
Pričajući kao razjarene zveri.
Samac je ostao u žbunju. Nije video da Perinperin
dolazi.
Hoj!
Ako iko ima malo meda... ...ja ću biti ovde.
Gde su žene otišle? Otišle su da kopaju močvarne orahe.
Donesite mi malo meda, malo meda!
Nahalimu je sa prijateljicom,
sa ženom Banalindoa
Teško je znati oko čega se stalno svađate. One se
jednostavno ne slažu.
Trebale bi da budu prijateljice.
Ne mogu.
Kad su njih dve zajedno, Jedna bulji a druga
počne da se dere.
Zamisli kako bi bilo da tvoj muž ima mnogo žena
umesto samo par.
A Perinperin je pravio vrhove kopalja.
Pevao je pesmu o srećnom medu.
A Japril je pokušala da prevari.
Slušaj.
Kada god kopamo močvarne orahe
ona mora da ide da piša.
Imamo malo meda! Ovamo momci!
Učinili ste da mi dan bude odličan. Gde
ste ga nabavili? Tamo. Gde? Tamo.
Kod vode. Mmm...
Ovo je divno. Mogu li ja da dobijem malo... deko?
Trebao bi sam da nabaviš.
Dođi! Dođi! Dođi! Uvalićeš me u nevolju.
Sa celom svojom porodicom koja se ponašala kao i uvek.
Sad znamo zašto Ređimeri nije hteo da lovi.
Imam jednu.
Ali on je ipak bio vredan radnik. Sa svoje tri žene.
Ja ću je spremiti. Pa ćemo je jesti.
Srndać.
Uvek se trudi da bude fer i fin,
prema sve tri.
Mmm... Ovo meso je veoma ukusno.
Lepo i masno.
Čak nekad i prema onoj mlađoj.
Uskoro će krenuti svojim putem.
Da love i skupljaju jaja.
Dleinde će ići sa Mingululu.
Da nauči močvaru i čuje još priča.
A ova priča sada raste kao mlado drvo.
Ali cveta po prvi put.
Idemo.
Možda će nešto bolje uloviti kao tim.
A možda će se naljutiti bez ikakvog razloga.
Ali kako god bilo, životi predaka,
će se promeniti.
Nowalingu je otišla.
Ridjimirarijeva druga žena je nestala. Kao odnešena rukom.
Muškarci su seli da pričaju šta joj se moglo dogoditi.
Pitam se šta se desilo sa Nowalingu?
Ne očekuj od mene da znam...
Možda je prešla rekui da je oteta.
Možda ju je pojeo krokodil.
Ja mislim da je pobegla.
Ona nije pobegla.
Ne bi to uradila.
Stranac ju je uzeo.
Ja mislim da je pobegla.
Da, ja mislim da je odvedena...
...da ju je on odveo.
Ona je odvedena.
Mnogo meseci...
...je prošlo od te noći... ...posle tog dana...
...Ridjimirarijeva druga žena... ...Nowalingu, nestala.
On je nije zaboravio,
ali nije više bio toliko pažIjiv...
...prema Banalandju i Munandjarra's... ...prema obe.
Vreme je prolazilo.
Život bez nje postajao besmislen čak i njemu.
Ali se onda opet sve promenilo.
Kad je naš ujak došao da nas poseti.
Dolazim izdaleka
preko brda i kamene zemlje.
Pola puta jeo sam travu. I kuvao insekte
i ubijao iguane. Mislim da sma video Nowalingu
u kampu tamo U baraci sa strancem.
Nisam znao ko je ta druga osoba.
Ostavio sam Nowalingu tamo i nastavio da pešačim.
Došao sam ovde. To je sve.
Vitilimili je bio u pravu. Ona je sa tim strancem.
Ujkine oči su to videle lično.
Muškarci su odlučili da idu da je vrate.
Ova priča treba da se ispriča sada.
Svidja ti se da slušaš o poslovima predaka?
Svidja mi se što su otišli da se bore.
Želiš da oni idu u rat?
Da se bore i da ih probodu?
Vidim.
Oni će ih napasti. Da, oni će ih napasti i probosti ih.
Vi mladi Ijudi volite to. Uvek isto.
Ništa se ne menja.
Pa su preci uradili sve da se spreme za rat.
Svi su bili veoma siromašni.
Muškarci su pričali o planu. Trebamo samo da odemo
i da je uzmemo!
Ne! To nije dobro!
To je loša ideja!
Ima boljih načina!
Prikrademo se tokom noći!
Sigurnije je da je uzmemo kad su žene same.
Trebali bi da uzmemo... ...i jednu njihovu ženu.
Trebali bi da uzmemo sve njihove žene! Ko će
da se brine o njima?
Ti?
Zašto nisi mislio da uzmeš ženu za Japrila?
Sačekaj... čekaj.
On će verovatno dobiti...
...ženu...
...pre...
...ili kasnije.
Kada?
Čim bude spreman.
Možda.
I šta je Japril mislio o tome?
Da vidim...
On nije mislio na ženu.
On je hteo da ide u rat... ...da obuće belu boju.
Japril je hteo da baca koplje.
Idem i ja. Ne možeš. Ubiće te.
I vi možete biti ubijeni.
Jedan od nas dvojce mora ostati živ.
Moram ti reći još nešto u vezi mog naroda.
Ako muškarac bude ubijen ili umre,
onda mlađi brat se brine o njegovim ženama.
One postaju žene mlađeg brata.
Tao Japril nije mogao da ide.
Samo su deca ostali u kampu.
Japrilov mozak je počeo da se pita.
Uskoro biva praćen. Evo ga ide da vidi svoju devojku.
Mislio je pošto su svi muškarci otišli, da može
bliže da priđe Monandja.
Ali nije mislio na prvu ženu.
Odlazi!
Zašto uvek dolaziš ovde?
Idi igraj se sa ženskim krokodilima.
Gubi se!
Daleinde je mislio na Japrila i Manandjeo.
Da je njihova sudbina kao u leptira.
U vazduhu.
Mogli da idu ovde,
mogli bi da idu tamo.
Čak bi i slabi vetar mogao da promeni njihov
smer zauvek.
Žena čeka ženu
Čovek gleda ženu za muškarca
Žena čeka muškarca
Da se uda
Ya, voljena ženo
Muškarac je razočarao ženu
muškarac je čekao ženu
Muškarac mora da spava u močvari dok lovi.
Previše je daleko da ide nazad stalno.
Ali normalni kamp nije moguć.
Ima previše krokodila i nedovoljno suve zemlje.
Muškarci moraju da kuvaju, jedu i spavaju,
Na drveću.
Na platformama koje grade.
Gore u krošnji,
oni će biti sigurni.
Daindi će uskoro saznati, šta se desilo
sa ratnom grupom.
Svi su se vratili čitavi.
Nijedno Ijuto koplje nije polomljeno.
Nowalingu nije u tom kampu.
Neko drugi mora da ju je uzeo. Tako je.
Ujka je sigurno pogrešio gledajući neku sličnoj njoj.
Jesam.
Možda je ujka bio samo zbunjen.
Možda je to ujkin problem. Mora da jesam.
Ujka ne može da vidi jednu stvar od druge. Gde?
Ujka ne može da vidi jednu stvar od druge.
Ujka verovatno slepi. Jeste. Ujak je verovatno slep.
Stari ujka je u pravu, on ima odlične oči!
Ali ne.
Šta se desilo sa njom?
Možda su je ubili.
Možda je video njen duh.
Možda je bio neko drugi.
Šta su uradili sa njom?
Ko je uzeo njegovu ženu?
Nowalingu, gde je ona otišla?
Ona je bila njegova žena.
Ko je bio taj koji ju je uzeo?
Nije više bilo ničeg dobrog. Nije više
mogao ni da jede.
On je postao tih i Ijut.
I tužan.
Zaposednut zlim duhom.
Kao da mu je doašo i uzeo dušu.
Ali poblem koji je imao je tek počinjao.
Zli duh koji živi u njegovoj glavi,
je pobegao.
Taj zli duh je bio najveći problem.
Pitam se da li će ova deca...
...uspeti da nađu malo meda.
Ima li meda gore? Ništa.
Moraćeš sam da nađeš.
Šta, oni očekuju da se popnem uz drvo?
Stanac je iza deko!
Blizu vode.
Moram da kažem Ridjimiraril.
Stranac bi mogao da krade još jednu ženu.
Upomoć! Neustrašivi! Stranac se vratio!
Dole pored vode.
Šta ćeš da uradiš? Samo da pričam sa njim.
Da ga pitam zašto je ovde...
Da li znaš gde mi je žena?
Ne ne znam, ali ću ti pomoći da je nađeš.
Hvala ti puno.
Jel to sve?
Veruj mi. Ja ću onda da pođem sa tobom.
Šta je namerio?
Čekaj mene!
Čekaj!
Zašta će ti sva ta koplja... ...ako ćeš samo
da pričaš sa njim?
On sere.
Ne-e-e-e!
To je pogrešni stranac.
Njegovo govno i dalje smrdi.
Pogrešan smrad od pogrešnog stranca.
Šta ćemo da radimo? Ne znam.
Možemo da ga odnesemo do kampa.
Da ga vratimo u kamp? Zašto bi to uradili?
Brzo, sakrijmo ga. Gde da ga sakrijemo?
Bilo gde, bilo gde!
Šta će se desiti ako ga nađu?
Nadajmo se da neće.
Ako to urade, poriči sve.
Neće.
Ima li meda gore?
Ne.
Jeste li ga našli?
Tog stranca?
Ti? Ne! Nisam video nikoga! Nisi video nikoga? Nikoga!
Ni ja! Ne! Ni ja! Ništa!
Šta sve ovo ima veze sa Munandjara i Japrilom?
Daindi je nestrpljiv da čuje šta će se desiti
sa mladima.
Ali priča raste u veću stvar sada.
I širi se svuda.
Svi delovi priče se moraju ispričati, da bi
se pravilno razumeli.
Mingululu nastavlja istim putem.
Sve do predaka.
Nisu sakrili to telo dovoljno dobro.
Ti si mi ubio brata.
Ti si napravio ovo. Tako je.
To je sa tvog koplja.
Ti si napravio ovo.
I ti si ubio mog brata.
Kad su našli telo, izvukli su vrh koplja.
Oni su pitali, čije je ovo koplje?
To su pitali? To su pitali, za vrh koplja?
Onda su ga prepoznali.
Znali su čiji je rad.
To je Perinperinovo koplje.
Mora da je trgovao sa svojim priateljem
za stvar koju najviše voli... med.
Ti si taj koju je probo mog brata!
Reci nešto debeli čoveče! Progovori!
On ga je proboo! On ga je proboo!
Ja sam ga proboo.
Debeli čovek ga je proboo. Na početku stranac nije
verovao Redjimeriju.
Redjimeri nije hteo da promeni svoje reči.
Jedina stvar koja je ostala jeste da se prati zakon.
Sredićemo ovo otplatom.
Sa njim.
On je odgovoran.
Redjimeri nije mogao da odbije Makarata za
ceremoniju otplate.
Gde stranac i njegovi Ijudi mogu da bacaju koplje na
njega sve dok ga ne pogode.
Pošto su dve grupe bile sa Makarata,
znao je da je u opasnosti iz koje nije mogao da pobegne.
Noć dolazi na platforme na drvetu.
Muškarci sede pored svoje male vatre.
Dim pomaže da otera komarce.
Pričaju o lovu.
Ima mnogo kumanovih jaja ove godine.
Priča o Redjimerijevoj sudbini mora da sečeka.
Dok noć ne postane crno praznilo.
Sad je jutro i muškarci idu da love još.
Kumane i njihova jaja.
Mingululu želi da zna da li je Dainde naučio išta.
Dainde je rekao da jedino što je naučio jeste da
Mingulu potrebno mnogo vremena da ispriča priču.
Mingululu odgovara:
Dobra priča mora da se pravilno ispriča.
Čak i tada pre mnogo godina bilo je vreme,
skupljanja jaja.
Otplata Makarata je bila daleko.
Daleko preko druge strane močvare.
Redjimeriju je bilo teško i naporno.
Ovog puta mladi Japril je mogao da pođe. Da isprati
duh svog starijeg brata.
Žene su se bojale da nikad više neće videti muža.
Perinperin nije mogao da pođe.
Bio je previše debeo da pređe močvaru u kanuu.
Hajde, hajde. Dodaj mi.
Ovo je tvoje a ovo moje. Odlično podeljeno.
Bilo je loše vreme.
Dok muškarci nisu bili i prelazili močvaru,
razmišIjali su sa čim Redjimeri mora da se suoči.
Možda čak i najtvrđe koplje se polomi.
Ili će Redjimeri biti uskoro proboden.
Ali takav je bio zakon.
Redjimeri je znao zakon.
Znao je da je to način njegovog naroda.
Znao je da narodu potreban zakon.
Da bi ostali da žive ispravno.
Za pravom zemljom.
I znao je da je prekršio zakon.
Idemo.
Bilo bi lošeg rata između dva plemena.
Nije bilo povratka.
Opet si promašio. To je bila poslednja guska u močvari.
I ti si je promašio.
Šta sad?
Pričaj mi priču. Kako je prošla otplata?
Mingulu je rekao Dandeidi da je Redjimeri pozvao
Makaratu za partnera.
Neko ko će ukrstiti koplja sa njim.
Drugo pleme je bilo zadovoljno sa tim.
Bilo je opasno biti Makaratin partner.
Mogao bi da baci koplje i da pogodi Redjimerija.
Redjimeri je to znao da je njegovo vreme. Ko će biti
Ridjimirarov partner?
Za otplatu? Jedan od nas na ovoj platformi mora!
Možda ja!
Šta sa tobom?
Imam odlično oko!
Šta sa njime? Ne, on je odande!
Neko mora!
Tišina! Tišina! Tišina!
Ja ću!
Ti ne znaš ništa! Znam kako da izbegnem koplje!
Imaš slaba kolena! Neko stariji! Ti si premlad!
Ti si neiskusan!
Japril se raspravljao sa Ijudima.
Da bi mogao da ima žene, da bi mogao da ima Munanga
mora da baci koplje.
Ili će umreti.
Napokon se Redjimeri složi.
Moja guska je pobegla.
Ali si pokupio sva jaja. Svi su se skupili da jedu.
Jel vatra spremna?
Skoro.
Mogao bi da pojedem celu gusku.
Kada možemo da kuvamo?
Hej svi! Jeste li svi tu?
Spremni smo da počnemo sa kuvanjem. Jel vatra gori?
Skoro!
Moram da pogledam unazad da bi osetio moj stomak!
Dobio sam gusku! Daindi je ponosan sa nečim.
Mingululu će nastaviti sa pričom, pošto budu jeli.
Mi ne možemo da čekamo toliko, jer je došlo
vreme da Makaratina koplja počnu leteti.
Ridjemiru i mladi Japril su igrali kao duhovi
između koplja.
Toliko jako su igrali da su skoro bili nevidljivi.
Izgledalo je da koplja prolaze kroz njih.
Ratnici iz drugog plemna su bacali koplja dok im
se ruke nisu umorile.
Tako jako su dva brata igrala.
Redjimiro nije bio duh.
Njegove noge su počele da bole.
I jedno koplje je bilo previše.
Lov na guske je skoro gotov.
Ali je ostalo još priče da vam ispričam.
To koplje koje je bilo previše je pogodilo Redjimiru
pravo u creva.
Bio je povređen ali ne toliko jako da bi umro.
Drugo pleme je bilo zadovoljno.
Zakon je bio ispraćen.
Pravda je bila izvršena.
Mi smo proboli vašeg čoveka. Nakon što smo mi vašeg.
Sve je gotovo... Završimo sa tim.
Redjimiru je još uvek verovao da je stranac
odveo njegovu ženu.
Bio je suviše ponosan da pusti Ijude
da ga nose nazad.
Hteo je da pokae strancu i svojim Ijudima
da je jak i Ijut.
Ali nije bio dovoljno jak da izdrži kroz celu močvaru.
I pošto je izgubi mnogo krvi bio je suviše slab
da bi sam pešačio.
Mananudju je znala koje lišće da stavi da
bi rana bila bolje.
Donesi sveže kore. Znala je šta da stavi da
bi muž bio jači.
Za Ijude to je bio kraj puta.
Daindi je sad zainteresovan za celu priču.
Želi da zna šta se desilo Redjimiru.
Redjimiru nije bio tako jak.
U svojoj slabosti pozvao je ženu da mu donese vode.
Ali žena nije došla.
Zli duh je preuzeo celo telo Redjimira.
Nije imao snage da se izbori sa njim.
Pleme je zatražilo pomoć od čarobnjaka.
Možda će ranu od koplja znati da sredi čarobnjak.
Ili će možda Redjimiri da sam ozdravi.
I postoji samo jedan način da se nađe čarobnjak.
Odlazi. Ko ti je rekao da dođeš?
Nisam ovo video do sad, ovo je čudna magija. Čarobnjak
nije mogao da uradi ništa.
Bio je obuzet velikom tugom.
Ridjimirari, umrećeš. Duhovi čekaju.
I Ijudi su znali. Vidiš, znaju.
Izlazili su iz grmlja odasvud.
Dolazili su po Redjimirija.
I da vide kako je Redjimiri napravi jedan
važan veliki napor.
Možda i njegov poslednji napor.
Polako je ustao.
I pogledajte ga. Ustao je.
Dok je još imao snage.
Polako je šetao po sredini kampa.
A onda pored vatre.
Da bi svi mogli da vide Radjimirov veliki ples.
Njegov sopstveni ples.
Uskoro će da mu se pridruže i da ga povedu.
A onda je zapevao.
I klepetanje je počelo.
I duvanje u drvo.
Tako da je Redjimirov ples njegov pravi ples.
Postajao je slabiji.
Ali vidi, vidi kako nastavlja da pleše.
Dok sve nije nestalo.
Sad je stvarno umoran.
Sad je njegova snaga gotova.
I leže dole na zemlju.
Sad ratnici moraju da završe ples smrti.
Redjimiru je ih je naterao da ponovo počnu da pevaju.
Želeo je da pevaju pesmu smrti za njega.
Tako da svi znaju da on umire.
I da mu dođu.
Poslušaj. Počeli su da pevaju.
Misle da je mrtav ali samo je hteo njihovu pesmu.
Vidiš? Vidiš kako je pomerio ruku?
Kao braon pomicaj?
Vidiš kako mu se noga pomera?
To je šou koji je slušao.
Da je spremna da umre i govori svojim Ijudima.
Sad on leži tamo.
Njegovo srce još kuca.
Ali je već mrtav.
Vidi, vidi, kako deda dolazi u njegovo srce.
Da mu pomogne da otera tugu odatle.
On je u njegovom srcu sada.
Ali želi da nastave da pevaju još dugo. Da mu pomognu
da nađe svoje pretke.
Onda moraju da ga spreme za njegov put.
Boje njegovo telo gde će voda da uđe.
To znači da je njegov duh našao svoj put nazad u vodu.
Da bi mogao da se ponovo rodi.
Sada teraju tugu.
Jer ponekad neće da ode.
I evo je ode.
Na svoj put.
I to je kraj priče.
Čekaj, to nije kraj priče.
Daindi je naučio jednu važnu stvar u svom životu.
Naučio je da bude strpljiv.
Ali ti? Želite li da vidite ostatk priče?
Znam to.
Pa ću vam, zato rei šta se desilo.
Ridjemirova duša samo što je otišla u vodeni
dom. Upomoć!
Ovde sam!
Bilo ko... gde ste?
Evo me... bilo ko!
Bilo ko!
Nije valjda Ridjimirarova druga žena?
To je ona.
Posle svog vremena što je nije bilo,
ona je ušetala u kamp. Samo tako!
Ona je pobegla i sad se vratila. Čekaj. Čekaj. Čekaj.
Samo je sreća vratila,
I ona nije pobegla.
To ju je stranac uzeo.
Trgovali su sa njom u drugom plemenu koje je daleko.
Ona im je pobegla i bilo joj je potrebno skoro sezona,
da se vrati peške nazad.
A sad njen muž je bio mrtav.
Muškarci su pokazali svoju zabrinutost.
Spremali su se za rat sa plemenom preko reke.
Ili su srećnio kad ih je odgovorio.
Zaboravite. Nemojte mislite o tome.
Ovde ćemo stati. Već smo izgubili Ridjimirarija
i ovde ćemo stati.
Prošli su dani i meseci od ceremonije mrtvih.
Sve propisane stvari su urađene.
Na kraju napokon je duh mrtvog čoveka došao
gde mu je mesto.
Muškarci su se vratili kući.
Daindi zna da je priči skoro kraj.
Neki muškarci su se vratili svojim plemenima.
I srešće se tak sledeće ceremonije.
Kad dođe sledeća sezona lova na guske.
Napokon Japril može da bude sa Monandja.
Napokon, ja mogu da budem sa mojom devojkom.
Ovo je put do mog skloništa.
Ne ja idem... Želim... Ja sam tvoja prva žena.
Ti si sa mnom.
Nema šanse. On je moj muž.
Hej! Dosta svađe! On je i moj muž!
Gde je med?
Napokon Daindi je čuo kraj priče.
Nije ono što je očekivao.
I svi su živeli srećno do kraja.
Ne, ne znam šta se desilo posle toga.
Možda je Daindi našao ženu.
Uvek je bilo tako za moj narod.
Ali sad vidite moju priču.
To je dobra priča.
Ne kao tvoja priča.
Ali sve dobre priče su iste. 827
Obrada: Žarko NK